![Тарас Загородній, Китай Тарас Загородній, Китай](https://images.glavred.info/2023_03/thumb_files/400x0/1679554614-1728.png?r=199642)
Китай поки що не демонструє намірів щодо анексії територій країни-агресора РФ. В принципі, Пекіну це особливо і не потрібно, оскільки країна проводить повзучу окупацію Росії. Про це в інтерв'ю Главреду розповів політичний та економічний експерт Тарас Загородній.
За його словами, Китай хоче отримати максимальні вигоди, пов'язані зі знижкою на газ, а також сповідує тактику поступового проникнення на територію Росії та враховує великий гендерний дисбаланс в регіонах, які межують з ним.
"Там російські чоловіки вимирають, сидять у в'язниці та спиваються. Через це виник дисбаланс – жінок у цих регіонах більше, ніж чоловіків. У Китаї інша проблема – у них в результаті політики "одна сім'я - одна дитина", навпаки, дисбаланс у бік чоловіків. Причиною тому стала китайська політика, коли батьки намагалися, щоб народився хлопчик, а народження дівчинки вважалося і в їхньому традиційному суспільстві не престижним", - пояснив Загородній.
Експерт додав, що китайці заводять в країну свій бізнес на місця і закріплюють своє екстериторіальне положення, таким чином проводячи "повзучу окупацію Росії".
"Де-факто там мало не свої неформальні правоохоронні органи, суди та інші інститути (...) Китай отримує преференції, пов'язані з видобутком корисних копалин, особливо в Сибірському регіоні. Ось, яку політику проводить Китай", - сказав він.
Крім того, китайці активно заходять в промислові сегменти РФ, які залишили європейські компанії. Вони замінюють їх у сферах поставок споживчих товарів.
Однак при цьому Китай побоюється постачати Росії товари подвійного призначення, оскільки продукція може потрапити під санкції США.
"Зараз Китай ставить перед собою завдання отримання передбачуваності на території Росії. Як би нам не здавалося, але ситуація, в яку потрапили Росія та Путін, не особливо влаштовує Китай. Тому що присутні свої ризики. Вони пов'язані з тим, що росіяни можуть піти на крайні кроки. Наприклад, передати ядерну зброю Ірану, що абсолютно нецікаво Китаю, оскільки інцидент може створити вибухонебезпечну точку на Близькому Сході. Війна або військовий конфлікт в цьому регіоні можуть привести до різкого стрибка цін на нафту, це абсолютно не потрібно Китаю. А ось Росії подібні сценарії цікаві – їх врятує зростання цін на нафту до 200 доларів за барель. Тоді Росія отримає додаткові ресурси", - пояснив Загородній.
Як повідомляв Главред, Тарас Загородній вважає, що Україні слід налагодити відносини з Китаєм, оскільки в цьому зацікавлені як Київ, так і Пекін. Українська держава матиме колосальний вплив на Росію, і китайці це розуміють. Захід вже тисне на Китай, про що свідчить візит прем'єра Японії Кісіда до Києва в день візиту Сі Цзіньпіна до Москви. Прецедент став справжнім ляпасом Пекіну.
Хто такий Тарас Загородній
Тарас Загородній - політтехнолог і експерт. Понад двадцяти років займається політичним консалтингом, брав участь у виборчих кампаніях в якості політтехнолога, веде блоги в українських ЗМІ. Також його запрошують на політичні ток-шоу в якості експерта.
Візит Сі Цзіньпіна до РФ
Глава КНР Сі Цзіньпін 20 березня прибув до Москви, столицю країни-окупанта і агресора РФ.
Як повідомляють російські пропагандистські ЗМІ, під час зустрічі з главою Кремля Сі Цзіньпін назвав Путіна "дорогим другом", а також висловив переконання, що росіяни підтримають свого диктатора на президентських виборах у 2024 році.
21 березня за підсумками зустрічі Путіна і Сі Цзіньпіна був підписаний договір. Також сторони зробили заява про війну в Україні.
Голова КНР Сі Цзіньпін планує провести телефонну розмову з президентом Володимиром Зеленським після поїздки в Москву і переговорів з диктатором Володимиром Путіним, пише Financial Times з посиланням на джерела.
Інші новини:
- "А ви що, зі злочинцем?": Загородній пояснив, як Сі Цзіньпін підставив себе зустріччю з Путіним
- Сі Цзіньпін різко "перекинув" Путіна і розбив газові мрії глави Кремля - Bloomberg
- "Китаю все одно, хто очолюватиме РФ": експерт назвав справжню мету візиту Сі Цзіньпіна до Москви
Наші стандарти: Редакційна політика сайту Главред